Termékdíjas panasz Brüsszelben
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep.jpg)
Újabb panaszlevéllel fordult a magyar környezetvédelmi termékdíjas szabályozás átalakításával kapcsolatban az Európai Bizottsághoz a Pro Europe nevű szervezet – értesült a Világgazdaság. A környezetvédelmi termékdíj túlzott adminisztratív terhet ró a cégekre az MGYOSZ szerint.
Az európai országokban tevékenykedő, csomagolási hulladékok kezelését
koordináló szervezeteket tömörítő szakmai szervezet a levélben a
termékdíjtörvény 2011-es módosításával kapcsolatban az európai uniós
notifikációs előírások megsértését kifogásolja a lap mai számában megjelent írás szerint.
A Világgazdaság felidézi, hogy a Pro Europe képviselői is aláírták
azt a nemrégiben az Európai Bizottság főtitkárának küldött levelet,
amelyben tizenegy, az élelmiszeripart, az italgyártókat, a
csomagolóipari cégeket, a gumiabroncsgyártókat és e-hulladékok
kezelésének területét képviselő szakmai szervezet kezdeményezte, hogy a
Bizottság indítson kötelezettségszegési eljárást Magyarország ellen a
termékdíjtörvény miatt.
A levélben diszkriminatívnak értékelték a törvény előírásait, és
vitatták, hogy azok megfelelnek az EU hulladékkezeléssel kapcsolatos
rendelkezéseinek. A 11 szervezet a levélben aggodalmát fejezte ki a
csomagolási hulladékok kezelése területén Magyarországon 2011 végéig
meghatározó szerepet betöltött - Pro Europe-tag - ÖKO-Pannon Nonprofit
Kft. fémjelezte hulladékkezelési-finanszírozási rendszer megszűnése
miatt is, amelynek a szerepét az állam által újonnan létrehozott
Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség (OHÜ) igyekszik betölteni.
A tavaly bevezetett környezetvédelmi termékdíj jelenlegi formájában
túlzott adminisztratív terhet ró a vállalatokra a Munkaadók és
Gyáriparosok Országos Szövetsége (MGYOSZ) szerint.
A szövetség közleményében a termékdíjjal kapcsolatban gyors és
konstruktív párbeszéd folytatását javasolja az érintett kormányzati és
érdekképviseleti szervek között. Az MGYOSZ felhívja a figyelmet, hogy az
elmúlt hónapok tapasztalatai alapján az egyébként üdvözlendő
bürokráciacsökkentő tervekkel éppen ellentétes hatást vált ki a
termékdíj jelenlegi formája, mindez pedig plusz nehézséget jelent a
hazai vállalati szektornak.
Tavaly egy, a környezetvédelmi termékdíjjal összefüggő módosító
indítvány a törvény hatályát az Európában megszokott "csomagolás"
helyett a "csomagolószerek" körére helyezte, az alanyi hatályt pedig
ennek megfelelően a csomagolószereket előállító társaságokra
terjesztették ki. Az MGYOSZ szerint az eredetileg bürokráciacsökkentő
célú módosítás következtében ma olyan áruk is a termékdíjas szabályozás
hatálya alá tartoznak, amelyek korábban nem voltak érintettek, és nem
származik belőlük csomagolási hulladék az ország területén.
Mint írták, jó példa erre a fóliasátrak mezőgazdasági célú létrehozása,
amely kapcsán a felhasználóknak nyilatkozniuk kell arról, hogy nem
csomagolási célra használják a fóliát. Mindez lényegében azt jelenti,
hogy minden olyan anyag esetében, amely alkalmas lehet csomagolásra is,
mind a felhasználót, mind a gyártót jelentős többlet adminisztráció
terheli. Ugyanakkor a hazai vállalkozások döntő részének üzleti
folyamatai nem korlátozódnak belföldre, hanem kiterjednek a közvetlen
importra és exportra. Ezekben az esetekben továbbra is kötelezettek
maradnak a csomagolószert és csomagolást importáló és exportáló
vállalatok is, azaz a módosítás nem eredményezte a kötelezetti kör
jelentős csökkenését.
A szövetség szerint további problémája a jelenlegi szabályozásnak, hogy a
belföldi csomagolószer-gyártók hátrányba kerültek a külföldi
versenytársaikkal szemben, mivel előbbieknek a jelentős adminisztrációs
és finanszírozási többletköltségek mellett a termékdíjat már az
értékesítés alkalmával fel kell számolniuk, szemben az importtal. Ez
utóbbi esetében csak a csomagolt termék értékesítése után keletkezik
termékdíj kötelezettség.
Az MGYOSZ szerint ezt az anomáliát a törvényhozó bonyolult
visszaigénylési, illetve átvállalási eljárás lehetőségének
megteremtésével kívánta orvosolni, amely azonban csak korlátozottan
alkalmazható és érvényesítéséhez számtalan adminisztratív lépésre van
szükség a vállalati oldalról. Ezzel összefüggésben, az adminisztráció
pontos elvégzése miatt sok cégnél napi szintű nyilvántartás vezetése
vált szükségessé, ami jelentős és felesleges terheket ró számos hazai
vállalkozásra.
A szövetség felidézi: a kormány által még 2011-ben meghirdetett Egyszerű
Állam Program célja összességében éves szinten mintegy 500 milliárd
forinttal csökkenteni a vállalkozások adminisztrációs költségeit. Ez
összhangban áll az MGYOSZ álláspontjával: a magyar vállalkozói szektor
versenyképességének egyik legkomolyabb gátját a felesleges
adminisztratív terhek jelentik. A szövetség éppen ezért sajnálattal
tapasztalja, hogy a bürokráciacsökkentés terén Magyarországon a
vállalatoknak újabb nehézséggel kell megküzdeniük. Az MGYOSZ a hazai
gazdasági növekedés beindítása érdekében elengedhetetlennek tartja a
magyar vállalkozások adminisztratív terheinek további csökkentését.
Forrás: greenfo.hu