Egy négyzetkilométeren 84 500 műanyagszemét – így néznek ki ma a csodás korallzátonyok
![Egy négyzetkilométeren 84 500 műanyagszemét – így néznek ki ma a csodálatos korallzátonyok](https://humusz.hu/sites/default/files/lead-kepek/b3af4032-a21a-487e-91d9-5961ebb1348c.jpg)
A Kaliforniai Tudományos Akadémia és az Oxfordi Egyetem tudósait is magába foglaló nemzetközi kutatócsoport 85 korallzátonyt vizsgált meg a világ különböző pontjain, hogy kiderüljön, mennyire szennyezettek. Az eredmény mindenkit meglepett.
Mára gyakorlatilag nincs olyan pontja a bolygónak, amit ne érintene a műanyagszennyezés. A korallzátonyok sem jelentenek kivételt, egy nemzetközi kutatócsoport pedig minap azt is megállapította: minél mélyebb a korallzátony, annál nagyobb a szennyezettsége.
A Nature-ben megjelent tanulmány szerint amellett, hogy szinte minden korallzátony szennyezett, a nagyobb szemétdarabok háromnegyedét kötelek, zsinórok és hálók teszik ki – vagyis olyan tárgyak, amiket a halászok használnak. Emellett sok van az élelmiszerek csomagolóanyagából és a műanyag palackokból is. A kutatók úgy vélik, hogy a szennyezés további terheket ró a túlhalászás és a klímaválság miatt egyébként is jelentősen sebzett korallzátonyokra.
A vizsgálat során összesen 85 zátonyt vizsgáltak meg mintegy kéttucatnyi helyen a kutatók, köztük olyanokat, amik közelében nem él ember, és olyanokat is, amelyek 150 méteres mélységben találhatók. Kiderült, a mélyebben fekvő korallzátonyoknál több a szennyezés, mint a sekélyebb vizekben lévőknél. A felfedezés azért is meglepő, mert a mélyebb zátonyok távolabb vannak az ember által lakott területektől.
A kutatók megjegyezték, hogy a műanyag szemét betegséget terjeszthet a korallok között, a hálók és zsinórok pedig károsíthatják a zátony szerkezetét, ami kihat a halak mennyiségére és sokféleségére.
A vizsgált helyszínek közül az Afrika dél-keleti partjánál elterülő Comore-szigetek voltak a legrosszabb állapotban. Itt egy négyzetkilométeren nagyjából 84 500 műanyagdarabot számoltak össze. A legjobb állapotban a Marhall-szigetek korallzátonya van, de még ott is 580 darab műanyagot találtak az egy négyzetkilométeres területen.
A mélyebb térségek erősebb szennyezettségének egyik oka az lehet, hogy a hullámhatás és a turbulencia a mélybe húzza ezeket az anyagokat. Emellett az is előfordulhat, hogy az önkéntes búvárok összeszedik a szemetet a sekélyebb vizekben.
A kutatók szerint ki kell terjeszteni a védett tengeri területek mélységét, valamint új szabályokat kell hozni annak érdekében, hogy a szennyezés mértéke csökkenjen.
Cikk és képek forrása: hvg.hu