Szelektív gyűjtés
Glu-glu, Szkettch, Szrr, Puff és Ssss...
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Ilyen egyszerű ez. Mondjuk, kimaradt két Csrrr, amikor kicsengetjük a doboz árát és a szemétdíjat, de ettől most igazán el lehet tekinteni, végül is egy Ssss... Stockholmba a tét!
Te melyiket választod?
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Legutóbbi számunkban bőven írtunk róla, hogy a HuMuSz eljárásokat kezdeményezett a Pepsi ellen, amiért reklámkampányában ócsárolja a visszaváltható palackot és az eldobható PET-palackok árusítására buzdítja a vásárlókat. Azóta történt egy-két esemény, erről számolunk be az alábbiakban.
Zöldítő reklám?
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Olvasóink észrevételeit kértük legutóbbi számunk cikkével kapcsolatban, sajnálatosan csak egy olvasónk reagált: a Dunapack elnök-vezérigazgatója, aki magára vette a cikkben foglaltakat. Továbbra is kíváncsiak vagyunk, hogy a "mezei" polgárok mit gondolnak a vitatott kérdésről!
Sulireklám
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
A gyerekeket célba vevő reklámokat a Gazdasági reklámtörvény (Grtv.) és a Reklámetikai Kódex szerint is fokozott gondossággal kell megszervezni, lebonyolítani. A gyerekek (fokozott védelem alatt álló jogalanyok) normális fogyasztási folyamatában elsősorban a szülői felelősségnek, példamutatásnak van jelentősége. Alapvetően az ő egészséges életmóddal kapcsolatos nevelési elképzelésük, elveikhez (és pénztárcájukhoz) igazodó vásárlási szándék a meghatározó. Ezek érvényesítése azonban nem is olyan egyszerű, hiszen a gyermek ideje nagyobb részét az iskolában tölti. Az iskolai reklám éppen azért veszélyes, mert a szülők szempontjából legtöbbször ellenőrizhetetlen, a gyerek szempontjából pedig kikerülhetetlen. A gyereknek kötelező iskolába járni és kénytelen bámulni a falra kitett reklámokat. Magyarán: akarva-akaratlanul hat rájuk.
Szemét ügyek Svájcban
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Az Öko-fórum Alapítvány és a svájci OeHH által közösen szervezett, igencsak emlékezetesre sikeredett tanulmányút során, az irigylésre méltó komposztálási rendszereken túl (lásd KukaBúvár 2004. õsz), láttunk azért mást is Svájcban. A helyi hulladékgazdálkodás jellegzetességeit többek közt hulladékégetõben, hulladékudvarban, utcai gyûjtõpontoknál, civil környezetvédõ szervezetnél, boltokban és szelektív gyûjtési programban részt vevõ háztartásoknál tett látogatások során térképezhettük fel.
A Smaragd sziget hulladékai
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
"A XX. század második felének eldobó kultúrája fölött tovább már nem lehet szemet hunyni!" - olvashatjuk Írország Környezetvédelmi Felügyelõségének 2000-es kiadványában. A Felügyelõség, továbbiakban EPA (Environmental Protection Agency), 1992-ben alakult a környezetvédelmi felügyelõségrõl szóló írországi törvény keretében. E szervezet felelõs a nagyobb cégek, gyárak mûködésének ellenõrzéséért, valamint az országos szintû hulladékfeldolgozó üzemek és égetõk számára kiadandó mûködési engedélyek odaítéléséért.
Ahogy a hollandok csinálják
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Lapunk idei elsõ számában írtam arról, hogy milyen erõfeszítéseket tesz egy átlagos hollandiai város, Wageningen a hulladék-megelõzés terén, s hogyan épül fel a szelektív gyûjtés rendszere. Lássuk, hová is kerülnek a fegyelmezetten elkülönített és a hulladékudvarba szállított, jobb sorsra érdemes erõforrások, nyersanyagok!
Egy(-két) amerikai háztartás
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Alkalmam volt közvetve és személyesen is megismerni jónéhány átlagosnak mondható háztartást New York államban. A tapasztaltakat az alábbi néhány sorban szeretném megosztani a KukaBúvár olvasóival. Az egyszerûség -- és a szûk terjedelem miatt -- a témához társítható kulcsszavak köré csoportosítom az érdekességeket, a teljesség igénye nélkül. Elnézést kérek elõre is, hogy inkább a negatívumokat sorolom, mint az elvétve talált követendõ példákat, de a hazai életszínvonal növekedésével (?) jó lenne elkerülni azokat a hibákat, amilyenekben a legnagyobb fogyasztói társadalom polgárai élnek. Szerencsére a háztartások terén mi sokkal jobban állunk, ami persze nem annyira a környezettudatosságunkból fakad, inkább a szerényebb anyagi lehetõségeinkbõl.
A fenntartható jövő felé
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Az ember alapvetõen úgy kerül Dániába, hogy odaszületik. Ezenkívül leginkább bevándorol, mert tudja, hogy itt a mássággal szembeni ultratoleráns bánásmódban részesül. Az egyszerû kelet-európai pedig szövetkezik a helyi zöld erõvel, és szakmai útra ruccan ki, tanulni a nyugati jólétbe erõsen gyökeret eresztett környezetvédõ szemlélet gyakorlati példáiból. A gasztronómiát tekintve azonban ne legyenek illúzióink, a dánok nemzeti étele: a vajas kenyér.