Az akciófilm folytatódik
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
A kőbányai Ereco Rt. shredder-hulladékos botrányával már két ízben is foglalkoztunk (ld. KukaBúvár, 1999. ősz és tél). Azóta a T.Z.-ként szereplő titokzatos bejelentő kilépett inkognitójából, kiderült, hogy Potyó Józsefnek hívják, és hogy a szomszéd telephelyről figyelhette az eseményeket, hiszen az Avermann Hungária Kft. alvállalkozója (volt). Erre mondtuk a múltkor, hogy semmi kedvünk igazságot tenni közöttük, lássuk a veszélyes hulladékot! A parlament környezetvédelmi bizottsága azóta behívatta a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség (KDVKF) teljes vezérkarát, és kifaggatta a történetről. Még mi is hozzászólhattunk, sőt a veszélyes anyag termelői is ott voltak. Az bizonyos, hogy hosszú szappanorerára kell számítani, de az már nem, hogy a környezet fog nyerni.
Az előző részek tartalmából: Letakart rendszámú teherautók, őrző-védő kft. által kísért kocsik, amelyek "kommunális" hulladékot visznek. Eltűnik a felelős cég, amely állítólag nem is egy kft., hanem öt, csak különböző nyelvtani módon van bejegyeztetve. Elérhetetlen felelős vezetők. Megfenyegetett lakossági bejelentők, megfélemlített tanárnők. Inkognitóban maradó bejelentő, aki után magándetektívek nyomoznak. Ideges a hatóság, még a bejelentővel is ordítozik a telefonban. A hatóság embere kioktatja a reggeli tévéműsor szerkesztőjét arról, hogy mi az ő dolga. Korrupciós gyanú, amit a mai napig nem cáfoltak. Vasrúddal verik agyba-főbe az egyik főszereplőt.
A parlamenti bizottság előtt dr. Olessák Dénes, szakértő elmondta, hogy az illetékeseknek 1994. óta tudniuk kellett arról, hogy ez shredder-hulladék, legalábbis Németországban veszélyes hulladéknak számít (az EU-szabályozásban nem). A hazai szabályozás egyértelműen előírja, ha ismeretlen összetételű hulladék kerül a szemünk elé, akkor azt I. veszélyességi kategóriájúnak kell tekinteni mindaddig, amíg nem minősíttetik.
A szakértő szerint alapvető gond, hogy a felügyelőség '96 és '99 között nem kellő határozottsággal járt el. Akkor lépett, amikor '99-ben az Akna utcai ügy - a pomázi után - kibukott. Miért várt a felügyelőség 1999. Végéig azzal, hogy környezetvédelmi felülvizsgálatot rendeljen el az Ereconál?
"Röhej -- így Olessák Dénes -, hogy a felügyelőség beszámolója alapján most kiadott környezetvédelmi határozatot a cég megfellebbezte. Ne haragudjanak! Micsoda dolog az, hogy egy cég, aki kap egy hatósági határozatot egy környezetvédelmi felülvizsgálatra, amit egyébként kutya kötelessége lenne a saját imázsának javítása érdekében is megcsinálni, még meg is fellebbezi?"
Kulin Imre, Pomáz polgármestere is szót kapott. Elmondta, hogy a pomázi lerakóban elhelyezett hulladékban található különböző mérgező anyagok, kőolajszármazékok és nehézfémek a megengedett tűrési érték több tízszeresét teszik ki. A felügyelőség '99 végén elutasította az önkormányzat rekultivációs tervét, ugyanakkor a Concord Invest Kft-t kötelezte a rekultiváció elvégzésére, pedig a cég már gyakorlatilag elérhetetlenné vált, még jó, hogy korábbi ügyvezetője (D. McCall) ma az Ereco Rt. egyik vezetője. A felügyelőség már 1994-ben ismerte az Ereco Rt. tevékenységét. A pomáziaktól szereztek tudomást arról, hogy a Concord Invest veszélyes hulladékot szállít a pomázi hulladéklerakó telepre, a telep bezárásáról szóló határozatot mégis csak 1999. végén hozták meg, éppen az Országgyűlés környezetvédelmi bizottsága Pomázra kihelyezett ülése előtt.
Kleinheincz Gábor (Budapest, X. kerületi önkormányzat) fölvette a kapcsolatot a KDVKF-el: Verrasztó Zoltán igazgatónak írt egy levelet, hogy az Akna utcában illegális veszélyeshulladék-lerakás történik, erre a levélre a mai napig nem kapott választ. Számára továbbra is nagy és nyitott kérdés, hogy tulajdonképpen 1994. óta hová került ez az évi körülbelül 10 ezer tonnára tehető mennyiség. Mennyi került az Akna utcába?
A felügyelőség megmagyarázza
Barna József (KDVKF ig.h.) elismerte, hogy a shredder-hulladékok biztonságos elhelyezése a mai napig megoldatlan. Szerinte 10 tonnát szállítottak az Akna utcába (csak a bejelentés napján 17 kamaznyit! -- szerk.), míg Gödre 215 tonnát. Rácz Gábor (KDVKF) leszögezte, hogy "a környezetvédelmi felügyelőség részéről az Ereco Rt. shredder-technológiából származó hulladék vonatkozásában az első lépésekként megtette azokat a szükséges és elégséges intézkedéseket". A jelenlegi szabályozás szerint egy üzem csak akkor függeszthető fel, amikor kifejezetten a tevékenység veszélyes az egészségre, nem pedig a szabálytalan hulladék-elhelyezés. A felügyelőséget veszélyes hulladékkal kapcsolatos hatáskörrel ruházták fel, kommunális hulladékkal kapcsolatban nem. Rácz szerint, ha a pomázi önkormányzat rendszeresen ellenőriz, ilyen jellegű probléma nem alakul ki.
Az Akna utcában -- a felügyelőség szerint - az a helyzet állt elő, hogy a bejelentő nem volt hajlandó arra, hogy az 52 hektáros területen pontosan meghatározza a hulladék helyét, "3 vagy 4 héten keresztül komámasszony, hol az olló jeligével szórakoztatta a felügyelőség dolgozóit". A hatósági mintavételezésről: "természetes, hogy ennek az ideje minimum egy hónap átfutású. Amikor ismertté vált, hogy veszélyes hulladékkal állunk szemben, arról a szakhatósági állásfoglalást is be kellett gyűjtenünk. (.) De ami voltaképpen ez alatt az időszak alatt a felügyelőségre írható volt, az - írd és mondd! - 3 nap".
Dr. Illés Zoltán (elnök, Környezetvédelmi Bizottság) írásban előzetesen kérdéseket intézett Verrasztó Zoltánhoz (a KDVKF igazgatójához, aki a meghallgatásra nem jött el), aki ezek közül csak az egyikre adott választ, ami Illést nem elégítette ki: "Folyamatosan nem történt semmi ebben az ügyben, az ügyek eltussolását hajtották végre, az ellenőrzések végrehajtása elmaradt. (.) Kérdezem, milyen gazdasági és politikai erők, kik akadályozhatták meg, hogy a környezetvédelmi felügyelőség betartassa azt, amit önmaga elrendelt?"
A szennyező úttörő
![]() |
Az autózás hordalékai |
A bizottság előtt megjelent az Ereco vezérkara is, Horváth László, az elnök-vezérigazgató (Kazahsztán c. konzulja.) és David McCall (aki a Concord-Invest színeiben a pomázi botrány főszereplője is volt) személyében. Horváth László így indított: "Az előbb elhangzottakban oly mértékben tudatos tényelferdítések történtek, hogy részleteiben kellene és kell, szeretném megvizsgálni a fölvetett kérdéseket. Előzetesen: az Ereco Rt. professzionális környezetvédelemmel és újrahasznosítással foglalkozó cégként itthon, illetve az anyavállalatánál mindig is úttörő volt abban, hogy a világon mindenütt a legkorszerűbb és legfejlettebb technológiákat alkalmazza. (.) Az Ereco Rt. semmi mást nem csinált, és nem csinál a jövőben sem, minthogy jogkövető magatartást tanúsít."
Az Ereco a hatóság szerepéről: "Egyet tudunk mondani, hogy fokozottan, rendszeresen - a múltban zaklatásszerű rendszerességgel - ellenőrizték az Erecot, minden mozzanatára kiterjedően." Ez az, amit a teremben senki nem hitt el rajtuk és a felügyelőségen kívül. "Mindazt a botrányt, amit az Ereco körül tudatosan, szándékosan és rossz ízzel kevertek, visszautasítjuk. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy ezzel együtt a ciklonpor Pomázon sem veszélyezteti a környezetet. Minden ezzel kapcsolatos felvetés a lakosság tudatos, és valamilyen, nem helyes politikai célból történő megfélemlítése."
D. McCall nem szólt semmit, pedig tud magyarul. A téli KukaBúvár megjelenése után kaptunk tőle egy megrendelést: "Azért rendelem, mivel láttam, elég sok téves, rossz dolgókat írnak rólam, és most RÖGTÖN szeretnék elsőkézből tudni, mit írnak rólam, mivel "etikus" újságírójuk nem volt képes/hajlandó engem e kapcsán felkeresni, bár a telefonkönyvben is szerepel a nevem/címem." Tényleg benne van, ha valaki fel akarja keresni, megteheti. A megrendelőlapra azonban nem írt rá semmit.
Hol a hulladék?
Az ülés folyamán többen és többféle módon is feltették a fenti -- legalapvetőbb -- kérdést. Erre Horváth mindig csak ilyeneket válaszolt: "miután a 102-es rendelet annak idején megszületett, az Ereco - jogkövető magatartást tanúsítva - attól a pillanattól kezdve III. osztályú veszélyes hulladékként, az arra elrendelt, kijelölt és jogosítványokkal bíró szervezetekkel karöltve biztosítja ennek a korszerű és megfelelő elhelyezését." Hová, hová??!!
Arra a kérdésre, hogy hová teszik ma a shredder-hulladékot, Horváth azt válaszolta, hogy "engedélyezett és kontrollált körülmények között, a jogszabály által biztosított egy éves időtartamig a helyszínen tároljuk ezt a bizonyos ciklonpor hulladékot". (És az ollózási maradékot?!) Erre mondta Rácz Gábor, hogy "az Ereco Rt. területén tárolóhely kialakítás engedélyezve nem volt. A területen jelenleg gyűjtési tevékenység folyik. A gyűjtési tevékenység a 102-es és a korábbi 56-os rendelet szerint is egy évi deponálási lehetőséget ad. A tegnapi helyszíni ellenőrzésem alkalmával tapasztaltam, hogy a gyűjtőhelyen túl a telephely területén alsó és felső fóliaborítással ideiglenes gyűjtő depónia van kialakítva." Tegnapi. Amikor az Illés-féle bizottság Pomázon tartotta kihelyezett ülését, a felügyelőség éppen "tegnap" adta ki a Concord-Invest elleni határozatot.
Mi történt azóta?
Történt egy újabb ellenőrzés az Ereconál. Erre a bejelentőt egyszerűen nem engedték be, pedig társadalmi szervezettől hozott felhatalmazást. Később kifogást emelt a Környezetvédelmi Főfelügyelőségen, melyben leírja, hogy amikor vitába szállt velük, a felügyelőség munkatársa (Mamuzits úr -- a szerk.) középső ujját mutatta fel neki. Ezt mondták: "Nem lehet mondani, hogy itt nincs probléma. Na, de a probléma azért van, hogy a hatóság megoldja a felügyelettel, és nem azért, hogy a farka csóválja a kutyát, és az utcáról diktálják az államigazgatási eljárás egyetlen módját és lehetőségét."
A felügyelőség "havariáról", "kényszerdepóniáról", máshol "gyűjtésről" beszél. Pedig nincs haváriahelyzet, egy 5 éve működő technológiáról van szó, ahol 5 éve termelődik veszélyes hulladék, és 5 év után a cég végre nem teheti meg, hogy kommunális lerakóra vigye az anyagot. Nincs haváriahelyzet, hanem végre pénzt kellene fizetni az Ereconak, hogy a mocskát Aszódra vagy más, erre a célra alkalmas helyre szállítsa. A hatóságnak nem haváriáról kellene beszélni, hanem kötelezni erre a céget.
A vizsgálati jegyzőkönyvből nem derül ki, hogy az Ereconak van-e engedélye helyszíni "tárolásra", ahogy az Erecosok mondják, és amit a felügyelőség munkatársai gyorsan kijavítanak "gyűjtésre". A KDVKF megállapítja: "A depónia alsó-felső szigetelését (fólia) környezetszennyezést kizáró módon kell megoldani". Még nincs ilyen???! Rácz Gábor (KDVKF) a környzetvédelmi bizottság előtt állította, hogy van!
A felügyelőség részéről Barna József ig.h. és Rácz Gábor rendkívüli ellenőrzést tartott a Pécelglob Kft. kommunális lerakójában, pedig refrénszerűen ismételgetik, hogy erre nincs jogosítványuk. Miért pont ott? Mert üzemeltetője Furulyás Ibolya, aki részt vett az Ereco-botrány kirobbantásában. Velük volt egy Nagy Zsolt nevű úr a minisztériumból, amit végképp nem értünk. Fenyegetőztek, hogy karhatalommal jönnek vissza, mire azt mondták, hogy kimehetnek most is, ha van gumicsizmájuk. Nem tudjuk, mit kerestek.
Csömörről telefonált nekünk egy úr, elmondta, hogy az Ereco most ott próbálkozik, a shredder-hulladékot a Szilasmetál Kft. telephelyén akarja monodeponiában elhelyezni. A csömöri testület ezt nem támogatja.
Potyó József közben ügyészségi feljelentést tett, amelyben kéri, hogy vizsgálják ki az elmúlt öt év hulladéktermelését, a KDVKF felügyeleti tevékenységét. Nagyon várjuk az eredményt!
Ez nem gyarmat
Egy laikus is meg tudja ítélni, ha van szeme, orra és vannak ujjbegyei, hogy itt nem kommunális hulladékról van szó. Ennek ellenére továbbra sem tudjuk, hol van az az évi 18 ezer tonna hulladék, ami 5-6 éve keletkezik!
Vannak ebben az országban elfogadható hulladékos jogszabályok, elfogadhatóbbak és szigorúbbak, mint az éppen tárgyalás alatt álló hulladékos kerettörvény. Tisztázottak a hatósági jogkörök, és mégis előfordulhat egy ilyen történet. Nincs lakossági részvétel és nyilvánosság, nincs társadalmi kontroll, nincs jogérvényesítés. Sokkal komolyabb hatósági részvételt és hatósági szigort várnánk el egy ilyen nagy formátumú veszélyes hulladékos esetben!