Elnökségünk tükre
![](https://humusz.hu/sites/default/files/default_images/alapertelmezett-lead-kep_0.jpg)
Milyen környezetvédelmi ügyekben sikerült az EU-nak előrébb
lépnie az elmúlt félév során? A legnagyobb európai zöld
civilszervezeteket összefogó intézmény, az EEB elkészítette
értékelését a magyar EU elnökség ideje alatt elért eredményekről,
és az aggodalomra okot adó kérdésekről, kockázatokról.
Az EEB (European Environmental Bureau – Európai Környezetvédelmi Iroda) a környezetvédelmi témákra szakosodott civil szervezetek legnagyobb képviselője a térségben. Minden olyan témával foglalkozik, ami a környezetvédelmi fenntarthatóság kérdését egészében vagy részében érinti, vagy arra hatással lehet. Az EEB félévente értékeli a soros elnökségek munkáját a szervezet által készített, és hazánknak 2010 szeptemberében átadott Tíz Zöld Kérdés (Ten Green Tests) pontjai alapján, figyelembe véve azt, hogy az elnökségek nem hozhatnak önállóan döntéseket, ehhez szükség van a tagállamok, az Európai Bizottság, és az Európa Parlament együttműködésére. Ebből a tíz kérdésből veszünk sorra néhányat.
Energiamegtakarítás
szabályozása – a pénzügyi
válság árnyékában
A február 4-én megtartott
energia csúcs során sem a 2020-
ig történő 20%-os energia felhasználás
csökkentésének törvényi
előírása, sem az ezekhez
javasolt lépesek szabályozása
nem történt meg. Részben
a pénzügyi válság miatti csökkent
figyelem, részben pedig
az energiaügyekért felelős miniszterek
támogatásának hiánya
miatt.
Klímaváltozás – minden
maradt a régi
Az elmúlt félév során szinte
semmilyen előrelépés nem történt
a cancúni egyezményben
foglaltak megvalósítása irányában.
Nincsenek erre elkülönített
források, konkrét intézkedési
tervek, az elérendő célok
sincsenek számszerűsítve. Nem
látszik jele sem a tagállamok,
sem a Bizottság részéről az
ügy iránti elkötelezettségnek,
és ezen a válság rövidtávú hatásaira
fókuszálás csak tovább
ront. Meg kell ugyanakkor említeni
az Euromatrica-direktíva
sikerét, ami lehetővé teszi a tehergépjárművek
úthasználatának
útdíjon felüli megadóztatását,
és az ősz folyamán törvényi
erőre emelkedhet.
Közös Mezőgazdasági
Politika – félúton
A közös agrárpolitika reformja
kapcsán sajnálatosan
kevés előrelépés történt, az elvárások
között szerepelt a farmerek
támogatása a közösségi
javak előállításában, összehangolás
a környezetvédelmi politikával,
de legalább minden
olyan intézkedés megakadályozása,
ami ellentétes az abban
foglaltakkal. Továbbá biztosítani
kívánták, hogy megjelenjen
a Magas Természeti Értékű
farmgazdálkodás rendszere
és a Natura 2000 hálózat a tervezet
szövegében. Ezek egyike
sem valósult meg, elsősorban
az érintett bizottságok alacsony
és általános megfogalmazású
álláspontjai miatt. Értékelhető
eredmény a vízgazdálkodás
témakörének integrációja kapcsán
említhető.
Génmódosított termékek –
marad a tagállamok döntési
jogköre
Nem változott a szabályozás,
a génmódosított vetőmagok
használatának engedélyezése
illetve tiltása továbbra is a
tagállamok hatáskörében marad.
A Parlament júliusi plenáris
ülésére való tekintettel a
közös álláspont kialakítására
nem került sor a Környezetvédelmi
Bizottság ülései folyamán.
Ugyanakkor az elnökség
hatékony munkát végzett
a kérdés jogi vonatkozásainak
és a WTO (Világkereskedelmi
Szervezet) aspektusainak kapcsán,
hogy a tagállamok betilthassák
a GMO-t.
Az újra nem hasznosítható
hulladékok képződésének
visszaszorítása
Az ajánlások az EEB részéről
a következők voltak:
Az átdolgozott Elektromos és Elektronikus Hulladékok Direktívában (WEEE Direktíva) a begyűjtés, az újrahasználás és újrahasznosítás hangsúlyozása, a gyártók egyéni felelősségének kiemelése, specifikus begyűjtési célok meghatározása a hűtőkre és fagyasztókra, higany tartalmú lámpákra, továbbá olyan kisméretű készülékekre és ICT termékekre, amelyek ún. ritka erőforrásokat tartalmaznak. Az összehangolt nyilvántartások vezetése mellett erőfeszítéseket kell tenni a hulladékok „hivatalos utakról való elszivárgásának” és illegális elszállításának megakadályozására.
Nyomást kell gyakorolni a Bizottságra egy olyan direktíva elkészítése érdekében, amely hatékonyan teremti meg az optimális biohulladék-gazdálkodás feltételeit, az anaerob és hagyományos komposztálásra alapozva, megakadályozva ezzel, hogy a biohulladék hulladéklerakóba, illetve elégetésre kerüljön.
A WEEE direktíva olyan mintapéldává vált, amin lemérhető, hogy az EU milyen mértékben képes az erőforrás hatékonysággal kapcsolatos retorikáját a gyakorlatba átültetni. Azonban a Parlament számos innovatív javaslatát, amelyeket az EEB is támogatott, a Bizottság egyszerűen figyelmen kívül hagyta. A magyar elnökség komoly erőfeszítéseket tett, hogy közös és előremutató megegyezés szülessen, a Parlament és a Bizottság között, azonban ez nem történt meg.
A Bizottság nem tervezi külön direktívában megfogalmazni a biohulladékokkal kapcsolatos szabályozást, ezt a hulladékgazdálkodás meglévő keretei között látja megvalósíthatónak. Noha a Parlament indítványozta a direktíva létrehozását, az elnökség ezt nem tűzte napirendre, ezzel de facto a Bizottság álláspontját támogatva.